Doktorski studij upravnih nauka na Fakultetu za upravu Univerziteta u Sarajevu traje tri akademske godine – šest semestara. <a href="http://fu.unsa.ba/wp-content/uploads/2019/01/refik-Begic.jpg"><img class="size-medium wp-image-3292 alignright" src="http://fu.unsa.ba/wp-content/uploads/2019/01/refik-Begic-300x172.jpg" alt="" width="300" height="172" /></a>Studij Trećeg ciklusa koncipiran je shodno regulativi Univerziteta u Sarajevu, Zakona o visokom obrazovanju Kantona Sarajevo, dokumentima AEC-a i dosadašnjim iskustvima u organizaciji doktorskog studija na Univerzitetu u Sarajevu i drugim univerzitetima.
Struktura III ciklusa studija temelji se na znanstvenom potencijalu ovog Fakulteta, kompetencijama zaposlenih nastavnika – znanstvenika, iskustvima i znanjima objedinjenim u realiziranim programima na prva dva ciklusa studija i edukacijskim, stručnim i znanstvenim projektima u kojima je učešće uzelo naše nastavno osoblje. Osim naučnika i nastavnika uposlenih na Fakultetu, u realizaciju III ciklusa uključuju se eminentni naučnici sa fakulteta – članica Univerziteta u Sarajevu.
Mr.sc. Refik Begić, trenutno obnaša funkciju direktora Agencije za državnu službu Federacije Bosne i Hercegovine i polaznik je trećeg ciklusa studija Fakulteta za upravu, uspješno je položio sve ispite i uskoro će braniti doktorsku disertaciju pod naslovom: “Organizacioni karakter rukovođenja i odlučivanja u organima državne uprave FBiH”. U nastavku donosimo kratki intervju sa mr.sc.Refikom Begićem u cilju predstavljanja trećeg ciklusa studija na našem fakultetu.

<strong>Koji je bio Vaš motiv da upišete doktorski studij na Fakultetu za upravu?</strong>
- U svakom slučaju ne da bih ga okačio o zid ili „pro form“ u često poremećenom sistemu vrijednosti. Stručno poznavanje javne uprave kroz naučno istraživanje je „know how“ za njenu reformu i stvaranje standarda kompatibilnih evropskim. Javna uprava i njeno pravilno funkcionisanje je temelj i skidanje barijera za reformu ostalnih segmenata države i društva generalno. Da budem prezican, za provođenje reformske agende, za gradnju nezavisne i profesionalne uprave, funkcionalnih institucija države, a sve za provedbu demokratijom zagarantovanih prava građana neophodno je stalno unapređenje znanja vještina kako pojedinaca tako i institucija.

<strong>Kakvo je Vaše mišljenje o nastavnom programu i osoblju na trećem ciklusu studija Fakulteta za upravu?</strong>

- Izuzetno profesionalno i slično kod onih koje vidimo u razvijenim evropskim zemljama i sa kojima sam se imao prilike susresti. Moje dosadašnje iskustvo pokazali su rezultati, odnosno znanje koje sam, do sada stekao tamo i kao što znate, nastavljam sticati. Upravo tu sam shvatio da je znanje kao more, odnosno, koliko god da plivaš, vidiš koliko je obala daleko. Veliki je izazov sjesti na vrelu stolicu jedne od najodgovornije institucije u ovoj oblasti i stručno provoditi reformu koja je dio našeg puta ka Evropi, ali ne samo okrenuti Evropi jer mislim da mi trebamo voditi računa o našim građanima i njihovim potrebama, zbog toga program koji pruža daje mogućnost da metodološki i stručno pristupimo problemu uprave.

<strong>3. Pripremate odbranu doktorske disertacije, na čemu se temelje Vaša istraživanja i zašto ste se baš odlučili za taj istraživački aspekt?</strong>
- Prije nego odgovorim na ovo pitanje, nužno je reći slijedeće. Na čelu sam Agencije koja, u skladu sa evropskom agendom, treba reformu. Imao sam loša životna iskustva i dobro sam osjetio šta znači “državnost”, “suverenost”, “oprost”, “očuvanje prava” i “dostojanstvo”, kao faktori stabilnosti društva. Znanje i stručnost nas koji nose odgovornost kao preduslov za građenje pravne države, provodivih nužnih ustavnih promjena i pragmatizam u borbi protiv korupcije, efikasne uprave, medija koji razvijaju svijest o ravnopravnom društvu, nezavisnost i sloboda pojedinca. Ono što većina izbornih krilatica nosi- stručni i sposobni, a ne podobni, ja provodim u djelo. Tema mog rada je usmjerena na: “Organizacioni karakter rukovođenja i odlučivanja u organima državne uprave FBiH”. Za ovu temu sam se odlučio jer mi daje mogućnost pragrmatizma u uspješnom radu i usavršavanje ovog segmenta društva. Ovo je kompleksna i opširna oblast i navesti ću samo neke fakte.Političko-izvršni organ određene političko-teritorijalne zajednice time postaje temeljni nosilac i korektiv legislativnih aktivnosti. Opća društveno-regulatorna i razvojna uloga države objašnjava se substancijalnim elementima njene egzistencije odnosno objektivne upravljačke moći koja počiva na suverenitetu, teritorijalnosti, monopolu fizičke prisile, ustavnosti i zakonitosti, autoritetu i legitimitetu, te posebno na javnoj upravi. Stabilnost državnog poretka temelji se na vrhovnim konstitucionalnim načelima pravne države kao što su načelo ustavnosti i zakonitosti. Saglasnost pravnih akata odnosno materijalni i formalni sklad viših i nižih pravnih propisa proizvode hijerarhiju pravnih propisa kao neminovnost tzv. stabilizacijskog konsensa kojem teži država i pravni poredak. Učvršćivanje hijerarhije pravnih propisa dovodi do jedinstva pravnog sistema koji se manifestira na organizacijsko-funkcionalne segmente zakonodavne, izvršne i sudske vlasti.
Institucionalni i kadrovski rast i razvoj organa državne, a naročito javne uprave predstavlja globalni trend i tendenciju u savremenoj javnoj upravi, koja je prouzrokovana društvenim razvojem, urbanizacijom, globalizacijom, povećanjem zahtjeva i potreba građana, ali i neharmoniziranim, društveno neopravdanim i nekontroliranim normativnim djelovanjem predstavničkih organa u složenim državama.
Društveni rast i razvoj zahtijevaju profesionalniju javnu upravu, efikasnu, efektivnu i ekonomičnu, što nužno ne mora biti praćeno daljnjom diferencijacijom upravnih poslova, a naročito diferencijacijom upravnih organizacija. Diverzifikacija i disperzija organa državne, odnosno javne uprave vrlo često znači širenje neproizvodnog sektora na račun proizvodnog, kao i rast javnih troškova, koja nužno ne predstavlja adekvatan odgovor na povećanje društvenih zahtjeva.
Razvoj upravnog sistema potencijalno ne prati kvalitativno unapređenje javne uprave što onemogućava efikasan odgovor na privredne i druge društvene potrebe urbaniziranog, industrijaliziranog i informatiziranog savremenog društva.
Moja pitanje istraživanja su:
Institucionalni i kadrovski rast i razvoj organa državne, a naročito javne uprave predstavlja globalni trend i tendenciju u savremenoj javnoj upravi, koja je prouzrokovana društvenim razvojem, urbanizacijom, globalizacijom, povećanjem zahtjeva i potreba građana, ali i neharmoniziranim, društveno neopravdanim i nekontroliranim normativnim djelovanjem predstavničkih organa u složenim državama.
Društveni rast i razvoj zahtijevaju profesionalniju javnu upravu, efikasnu, efektivnu i ekonomičnu, što nužno ne mora biti praćeno daljnjom diferencijacijom upravnih poslova a naročito diferencijacijom upravnih organizacija.
Diverzifikacija i disperzija organa državne, odnosno javne uprave vrlo često znači širenje neproizvodnog sektora na račun proizvodnog, kao i rast javnih troškova, koja nužno ne predstavlja adekvatan odgovor na povećanje društvenih zahtjeva.
Razvoj upravnog sistema potencijalno ne prati kvalitativno unapređenje javne uprave što onemogućava efikasan odgovor na privredne i druge društvene potrebe urbaniziranog, industrijaliziranog i informatiziranog savremenog društva.

<strong>4. Na koji način će Vam završeni treći ciklus studija pomoći u daljoj karijeri i koje su Vaše vizije?</strong>

- Pomoći će razvoju i unapređenju društva i insitucionalni razvoj uprave koji se bazira na upravljanju i rukovođenju organizacija u upravi. Moji planovi koje sam već počeo realizirati koliko je to do sada bilo moguće, su ekonomična i efektna javna uprava koja će pomoći da ove atribute dobiju i ostali segmenti zemlje, jer od javne uprave polazi sve. Nadalje, ovo je uvod i u ustavnu reformu koju je nemoguće provesti bez ove reforme. Ustavna reforma ne znači samo promjenu političkog sistema države,nego ekonomskog uređenja koji će biti jeftiniji i usklađen sa evropskim standardima, otvoriti vrata investicijama , porastu GDP-a, i GDP-a per capita zaposlenosti itd. Trenutni naš upravni prostor je skup, i kao takav neodrživ jer građani zaslužuju dobru upravu.

<strong>5. Šta možete poručiti onima koji razmišljaju da upišu treći ciklus studija na Fakultetu za upravu?</strong>

- Prije svega dozvolite da kažem, a na osnovu mog iskustva i slobodne procjene, zabrinut sam za administrativne kapacitete u upravi. Da bi pružili stručnost u provedbi onoga o čemu sam prethodno govorio, poznavanje ove oblasti je ono što je nužnost u razvijenim evropskim zemljama kojima strijemimo. Moram reći i ovo. Preporučujem ga upravo na ovom Fakultetu, gdje sam prethodno i magistrirao i uspješno počeo provoditi ono što je moja odgovornost u praksi. Ovaj Fakultet daje upravo ono što nedostaje zastarjelim metodama istraživanja i sticanja znanja i konzervatinom promišljanju o upravi na našim prostorima. Metodologija i pristup fakulteta u mnogim aspektima je kompatibilan sistem sa onim u zemljama sa visokim i moderniziranin standardima rada i istraživanja, a suština je da teoriju lagano provodite u praksu, što su rijetki slučajevi. Pruža vještine analitičkih prognoza. Tako da, ukoliko , sa dobrim timom obučenim za javnu upravu, za tri godine možemo provesti njenu evropsku reformu u Federaciji BiH bez političkih opstrukcija u izvšnoj i zakonodavnoj vlasti i na svim razinama vlasti koja bi to pratila, ali zato moramo promjenti sebe ojačati sopstvene kapacitete i zajedno krenuti ka stalnom unapređivanju,

&nbsp;