<strong>Zaključci i preporuke sa konferencije</strong>
Naučno-stručna konferencija „Reforma javne uprave u Bosni i Hercegovini – prioriteti i izazovi“ održana je 7. juna 2017. godine u organizaciji Fakulteta za upravu – pridružene članice Univerziteta u Sarajevu. Konferenciji su prisustvovali predstavnici Ureda Specijalnog predstavnika Evropske unije i Delegacije Evropske unije u BiH (EUSR/DEU BiH), Regionalne škole za javnu upravu (ReSPA), njemačkog Društva za međunarodnu saradnju (GIZ), eminentni učesnici iz akademske zajednice, predvođeni rektorom, prorektorom i profesorima Univerziteta u Sarajevu, rukovoditelji i njihovi najodgovorniji saradnici svih relevantnih institucija iz oblasti reforme javne uprave: Ureda koordinatora za reformu javne uprave, Direkcije za evropske integracije Vijeća ministara BiH, Ministarstva pravde BiH, Ministarstva pravde KS, Agencije za državnu službu BiH, Agencije za državnu službu FBiH, sudije Ustavnog suda FBiH, predstavnici Transparency International BiH, Centara civilnih inicijativa i nekoliko jedinica lokalne samouprave.
Na konferenciji je razgovarano o različitim aspektima reforme javne uprave – od strateškog okvira i kreiranja politika, preko reforme državne službe, do pojednostavljenja i poboljšanja pružanja usluga građanima kroz uvođenje tzv. e-uprave i pojednostavljenja upravnih postupaka. Sve ove teme učesnike konferencije potakle su na vrlo aktivnu i interesantnu raspravu, kojom prilikom su istaknuti brojni problemi i dileme, te predložena i odgovarajuća rješenja za prevazilaženje istih.
U okviru tri panela, iz rasprava su proizašli slijedeći zaključci i preporuke:
Općenito:
1. reforma javne uprave predstavlja ključni segment procesa proširenja. Kvalitet državne/javne uprave predstavlja ključni faktor EU integracija, bez kojeg nije moguće BiH učiniti kompetitivnom u procesima evropskih integracija,

2. 2017. godina je veoma značajna za BiH za ocjenu stupnja ispunjenosti uvjeta za stjecanje statusa kandidata za članstvo u EU,
3. dosadašnja provedba reforme javne uprave u BiH nije polučila željene rezultate – građani javnu upravu smatraju neučinkovitom, neefikasnom, preglomaznom, korumpiranom, politiziranom,

4. reformski proces, naročito u kontekstu ispunjavanja prioriteta iz Reformske agende, te uvjeta evropskih integracija, nužno zahtijeva snažne i stručne kadrove, odnosno upravne kapacitete,

5. ne postoji jedinstven model savremene javne uprave, niti postoji „tvrdi“ acquis u tom pogledu, ali postoje standardi javne uprave koji se ogledaju u tome da je ista transparentna, odgovorna, učinkovita i građanski orijentirana,

6. izgradnja javne uprave u Bosni i Hercegovini mora biti temeljena na evropskim principima javne uprave (tzv. SIGMA principi),

7. ReSPA na regionalnoj osnovi pruža različite vidove podrške i aktivnosti svim državama članicama u reformskim procesima iz oblasti javne uprave,

8. za uspjeh daljnjih reformskih procesa, finaliziranje novog strateškog okvira i implementiranje istog na svim nivoima vlasti pod hitno je potrebna snažno i jasno političko opredjeljenje i podrška, koja se – između ostalog – ogleda i u tome na koji način se finansiraju aktivnosti iz strateškog i operativnih dokumenata za provedbu reforme,

9. nema cjelovite reforme ukoliko ne budu obuhvaćeni svi nivoi vlasti – od lokalne samouprave do državnog nivoa vlasti,

10. potrebno je osigurati održivost projektnih rezultata, kao i odgovornost svih nadležnih institucija za reformske procese, 11. potrebno je osigurati veću inkluzivnost različitih aktera – naročito uključivanja akademske zajednice i civilnog društva u reformske procese,

12. potrebno je osigurati povezanost strateškog okvira za reformu javne uprave sa oblasti javnih finansija,

13. prije nego se nastavi sa reformskim procesom, potrebno je jasno terminološki definirati područje odnosno obuhvat reforme – da li je to samo javna uprava ili je to kompletan javni sektor;

<strong>Panel I – Bolja regulativa:</strong>
14. javna politika predstavlja plan djelovanja kojim se nastoje postići ciljevi u određenoj oblasti,

15. s ciljem sistemskog djelovanja, već prilikom planiranja potrebno je definirati šta je ono što predstavlja prioritet(e) u datom periodu,

16. bolja regulativa podrazumijeva kreiranje politika i propisa na način da postižu svoje ciljeve uz minimalni trošak, a procjena utjecaja propisa predstavlja samo jedan od segmenata tzv. bolje regulative,

17. s ciljem poboljšanja kvalitete propisa, rješenja predložena u istim neophodno je temeljiti na sveobuhvatnoj, činjenično potkrijepljenoj analizi koja obuhvata procjenu ne samo fiskalnih, već i ekonomskih, socijalnih i okolišnih utjecaja propisa, 18. uvođenje i primjena postupka procjene utjecaja prilikom izrade propisa povećat će i odgovornost nositelja normativnih poslova i rukovoditelja institucija za predložena rješenja,

19. uvođenje procjene utjecaja propisa u postupak pripreme i izrade propisa dugoročno će osigurati propise bolje kvalitete, koji su provedivi i čiji ciljevi su ostvarivi;
Panel II – Reforma državne službe:
20. „upravljanje ljudskim potencijalima i javna služba“ predstavlja reformsku oblast od ključnog značaja za funkcionalno unapređenje javne uprave prema SIGMA principima javne uprave za zemlje proširenja,

21. dosadašnji pokušaji reforme državne službe, naročito u FBiH, imali su vrlo negativnu konotaciju. Izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u Federaciji BiH iz 2015. umjesto depolitizacije i profesionalizacije državne službe, “amputirana” je najvažnija struktura, i to rukovodećih državnih službenika, onih radnih mjesta u državnoj službi koja su kreirana upravo s namjerom da budu kategorija državnih službenika, koja je faktički nositelj profesionalne, politički neovisne i transparentne državne službe i “brana” političkim utjecajima,
22. konkursi odnosno konkursne procedure u očima većine građana predstavljaju samo farsu i služe za prikrivanje, tj. formalno pokrivanje i opravdavanje unaprijed dogovorenih postavljenja,

23. postupak prijema državnu službu, te ukupan interni tok upravljanja ljudskim potencijalima skoro u potpunosti degradira princip meritornosti i načela sistema karijere,

24. agencije za državnu službu/upravu u BiH nisu centralne institucije za upravljanje ljudskim potencijalima, već se njihove ograničene nadležnosti uglavnom odnose na profesionalni razvoj, odnosno stručno obrazovanje i usavršavanje državnih službenika,

25. budućnost reforme javne službe prevashodno treba uključivati eliminaciju postojećih nedostataka službeničkih sistema na svakom od administrativnih nivoa vlasti, u smislu postavljanja adekvatnog horizontalnog i vertikalnog obima javne službe, a u skladu sa zahtjevima i principima SIGMA-e,

26. u nekim kantonima (kao što je Kanton Sarajevo) učinjeni su pozitivni iskoraci u pogledu reformiranja državne službe,

27. informacija koju je sačinila ADS FBiH vezano za stanje državne službe u Federaciji BiH predstavlja značajan i sveobuhvatan analitički dokument koji može biti vrlo koristan u smislu definiranja daljnjih koraka reforme državne službe u Federaciji BiH, ali i na drugim nivoima vlasti,

28. pozdravljena je inicijativa ADS FBiH, u saradnji sa predstavnicima civilnog društva, za izradom Zakona o javnim službenicima u Federaciji BiH, kojim zakonom bi na jedinstven način bila regulirana ne samo državna, već i cjelokupna javna služba u Federaciji BiH,

29. pored organizacijske reforme, veoma je značajno i jasno definiranje pojma javnih službenika, te reforma sistema javne službe u cijelosti, sa naglaskom na državnu službu. Takav sistem bi slijedio funkcionalne evropske standarde i prakse, sa naglaskom na depolitizaciju javne uprave i favoriziranje izvrsnosti u vršenju upravnih odnosno javnih poslova,

30. ukoliko se na svim nivoima vlasti ne iskristaliziraju i jedinstveno ne definiraju svi pojmovi u okviru javne uprave, svi daljnji napori u okviru reformskih procesa vodit će samo daljnjoj fragmentaciji javne uprave.  Neophodno je uspostavljanje jedinstvenog sistema javne uprave i javne službe na svim nivoima vlasti u BiH.

31. konzistentan vertikalni obim javne službe zahtijeva jasnu demarkaciju između političkih postavljenja i profesionalne javne službe, odnosno potrebno je razlučiti gdje prestaju političke funkcije, a gdje počinje javna (i državna) služba;
Panel III – Reforma upravnog postupka, pružanje usluga i e-uprava:
32. s ciljem poboljšanja pružanja usluga građanima, potrebno je usvojiti program za pojednostavljivanje upravnih postupaka, odnosno program za unaprjeđenje upravnog odlučivanja,

33. potrebno je ukinuti supsidijarnost zakona o (općem) upravnom postupku s ciljem restriktivne primjene i vođenja posebnih upravnih postupaka, a u svrhu ujednačavanja upravnog postupanja od strane svih organa javne uprave,

34. nužno je jasno definirati pojam upravne stvari i odrediti područje primjene „u svim upravnim stvarima“

35. potrebno je unaprijediti postupke u skladu sa evropskim standardima upravnog odlučivanja,

36. potrebno je inkorporirati pretpostavke za elektronsku komunikaciju između organa i stranaka, te elektronsko praćenje toka upravnog odlučivanja („e-odlučivanje“),

37. neophodno je reformirati ili ukinuti određene procesne institute i načela poput „šutnje uprave“ ili načela samostalnosti u smislu konkretnog donositelja upravnog akta,

38. potrebno je pored postojećih, uvesti nova načela upravnog postupka (načelo legitimnih očekivanja, te načelo pristupa i zaštite podataka, načelo srazmjernosti itd.),

39. neophodno je ukinuti pojedine vanredne pravne lijekove (zahtjev za zaštitu zakonitosti, ukidanje i mijenjanje pravosnažnog rješenja uz pristanak ili na zahtjev stranke itd.),

40. neophodno je jedinstveno definirati momenat pokretanja upravnog postupka, potrebno je uvesti registre upravnih procedura u cilju smanjenja broja lex specialis,

42. potrebno je izvršiti racionalizaciju postupaka,

43. potrebno je unaprijediti sistem izvršenja administrativnim putem, kao najslabiju fazu upravnog postupka,

44. potrebno je razvijati kapacitete za upravno odlučivanje,

45. potrebno je ojačati institut upravnog i inspekcijskog nadzora,

46. potrebno je uspostaviti sistem certificiranja voditelja upravnih postupaka,

47. potrebno je afirmirati svijest da organi uprave u donošenju svojih odluka moraju poštivati zakonske rokove,

48. neophodno je kontinuirano djelovati na izgradnji pozitivne svijesti kod političkih elita, rukovoditelja organa uprave, državnih službenika, pravnih i fizičkih osoba o značaju i prednostima građanske participacije (tradicionalno i elektronski) i pružanja upravnih usluga putem sistema tzv. e-uprave,

49. neophodno je implementirati i unaprijediti postojeće normativne, institucionalne, infrastukturne i kadrovske kapacitete u oblasti e-uprave,

50. značajno je povećati budžetska izdvajanja za razvoj i provođenje e-uprave na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini, 51. značajno je poboljšati kvalitet pružanja e-usluga

52. preporučljivo je razvijati sistem inkluzivne uprave.