PRED<img class="alignleft size-medium wp-image-173" src="http://fu.unsa.ba/wp-content/uploads/2015/11/uprava-3-218x300.jpg" alt="uprava 3" width="218" height="300" />GOVOR

Dosegnuti stepen socijalne države koja može preuzeti odgovornost za temeljnu materijalnu dobrobit i materijalnu sigurnost svojih građana u najezdi globalizacije, kada svaka država traži svoje mjesto pod suncem, nije lahko ostvariv zadatak. Kao ilustracija izrečenog upravo jesu ponuđeni tekstovi trećeg po redu stručnog časopisa „Uprava“.

Ono što se može smatrati prijelomnom tačkom u zaokretu državne uprave prema javnoj upravi jesu nove skupine zadataka – javne službe, regulacija privrede, socijalna sigurnost, zaštita okoliša i preuzimanje rizika. Državna uprava više ne obavlja samo funkcije koje proistječu iz interesa održanja vlasti i interesa vlastodržaca, nego se usmjerava ka društveno korisnim poslovima radi ostvarivanja interesa koji u društvu postoje i prihvaćeni su kao legitimni. Gotovo uporedo s ovim procesom, dolazi do naglog skoka komunikacijske gustoće u svijetu omogućene tzv. informatičkom revolucijom i njenim posljedicama, a izražene u procesu globalizacije i njegovim dalekosežnim implikacijama.

Reagiranje državne uprave na novonastalu situaciju je u vidu reforme uprave, a i šire u sistemu javne uprave – međusobno povezanom skupu organizacija koje obavljaju poslove javnog, društvenog interesa. Decentralizacija, ekonomičnost, efikasnost – “novo javno menadžerstvo“ i druge reformske mjere, približavaju organizacije javne uprave organizacijama u privredi, načinu i stilu rada privrednih preduzeća. Koncetracija na efikasnost nalazi potporu u metodama menadžmenta ali zanemaruje važna svojstva koja se zahtijevaju od javne uprave, kao što su poštenje, davanje prednosti javnom interesu ili sposobnost održati vlastitu strukturu u okolini koja se neprestano mijenja.

Je li vjerovatno da će u doglednoj budućnosti doći do institucionalne stabilizacije socijalne države? Na prvi pogled, metode menadžmenta i njihov rezultat idu u prilog takvoj pretpostavci. Istodobno, teško je vidjeti kako bi se ti uslovi mogli osigurati s obzirom na jake selektivne tendencije ugrađene u tržišni mehanizam koje izdvajaju tržišno uspješnu manjinu od većine ostalih.

&nbsp;

Redakcija

<strong><u>Sadržaj</u></strong>

<em>Zenaid Đelmo, Mirzo Selimić</em>

<strong><em>POLITIČKI PRISTUP PROVEDBI USTAVA BOSNE I HERCEGOVINE</em></strong>

<strong>POLITICAL APPROACH TO THE IMPLEMENTATION OF THE CONSTITUTION OF BOSNIA AND HERZEGOVINA</strong>

<em>Mirzo Selimić</em>

<strong><em>UPRAVNO DJELOVANJE EUROPSKOG SUDA PRAVDE</em></strong>

<strong>ADMINISTRATIVE ACTION OF THE EUROPEAN COURT OF JUSTICE</strong>

<em>Zenaid Đelmo</em>

<strong><em>PRIMJENA KLAUZULE “REBUS SIC STANTIBUS“ U UPRAVNOM PRAVU</em></strong>

<strong>APPLICATION CLAUSULA „REBUS SIC STANTIBUS“ IN ADMINISTRATIVE LAW</strong>

Izet Nizam

<strong><em>UPRAVNO RJEŠAVANJE NA NIVOU LOKALNIH ZAJEDNICA</em></strong>

<strong>ADMINISTRATIVE SETTLEMENT OF THE LEVEL OF LOCAL COMMUNITIES</strong>

<em>Tarik Humačkić</em>

<strong><em>REPRESIVNA FUNKCIJA SLUŽBI SIGURNOSTI, POŠTIVANJE LJUDSKIH PRAVA I GRAĐANSKIH </em></strong><strong><em>SLOBODA U BOSNI I HERCEGOVINI – ODNOS I SUODNOS</em></strong>

<em>Sabina Šehić</em>

<strong><em>OKVIR POSLOVANJA PREDUZEĆA U GLOBALNOJ PRIVREDI</em></strong>

<strong>FRAMEWORK OF THE COMPANIES IN THE GLOBAL ECONOMY</strong>

<em>Mehmedalija Hadžović</em>

<strong><em>NEVIDLJIVE CARINSKE BARIJERE KAO VID ZAŠTITE DOMAĆEG TRŽIŠTA</em></strong>

<strong>THE INVISIBLE TARIFF BARRIERS AS ANN ASPECT OF PROTECTION OF THE DOMESTIC MARKET</strong>

<em>Mehmedalija Hadžović, Žana Mrkonjić</em>

<strong><em>OSNOVNE KARAKTERISTIKE EKONOMSKO-FINANSIJSKOG SISTEMA EU</em></strong>

<strong>THE GENERAL ECONOMIC AND FINANCIAL DATA SYSTEMS OF THE EU</strong>

<em>Maida Dizdarevic</em>

<strong><em>STRANE DIREKTNE INVESTICIJE U TURISTIČKOM SEKTORU</em></strong>

<strong>FOREIGN DIRECT INVESTMENT IN THE TOURISM SECTOR</strong>