Doktorski studij traje tri (3) godine, odnosno šest (6) semestara, i završava obranom doktorskog rada kojom se stjiče akademski stupanj doktora nauka (dr. sc.). Ukupan broj ECTS bodova tijekom doktorskog studija iznosi 180, a isti su raspodijeljeni na 30 ECTS bodova po svakom semestru, odnosno 60 ECTS bodova po svakoj godini doktorskog studija.

Struktura doktorskog programa usmjerena je na produbljivanje i proširivanje znanja iz znanstvenog polja uprave s pripadajućim granama, uz nužan naglasak na interdisciplinarnost i poticanje samostalnog istraživačkog i mentorskog rada.

Organizacija i struktura III. Ciklusa studija na FU  urađena je u skladu sa  Pravilima studiranja III. Ciklusa studija na Univerzitetu u Sarajevu, specifičnostima prethodnih ciklusa tudija na FJU i specifičnostima naučne oblasti koja određuje samu prirodu studuja. Studij se realizira kroz: predavanja, seminare konsultacije i  naučno-istraživački rad.

Nastava se odvija u prva tri semestra, druga tri semestra predviđena su isključivo za istraživački rad, prijavu, izradu i odbranu doktorske disertacije. Jedan dio od ukupno 180 ECTS bodova se stiče seminarskim radovima i provjerama znanja, a drugi dio naučnoistraživačkim aktivnostima, koja, uz originalno istraživanje rezultiraju pripremom, prijavom, izradom i odbranom doktorske disertacije.

Nastavni plan i program čine obavezni predmeti, izborni predmeti, seminarski radovi, naučnoistraćivački projekti  i originalni  istraživački projekt, odnosno disertacija.

Struktura predmeta/omogućava studentu da stekne širi uvid u problematiku naučnog istraživanja i pomogne mu za pripremu i provođenje istraživanja izabrane teme.

Nastavne planove i programe čine: naziv predmeta, tip predmeta, oblik izvođenja, broj ECTS bodova, ime nastavnika, cilj kursa s očekivanim ishodima učenja, znanjima i kompetencijama, sadržaj predmeta, preporučenu literaturu, metode izvođenja nastave, način provjere znanja i ocjenjivanja.

Važnost pripreme za budući naučni rad i usvajanje znanja iz područja metodologije znanstvenog istraživanja identificirana je u II semestru doktorskog studija koji je posvećen usvajanju znanja iz  Metodologije društvenih znanosti. Nesporna je važnost metodologije znanstvenog istraživanja za kvalitetno savladavanje programa doktorskog studija te istraživački i znanstveni rad kandidata <em>pro futuro</em>. Samo temeljitom pripremom iz područja metodologije izrade znanstvenog rada moguće je očekivati izradu doktorskog rada kao izvornog doprinosa nauci na temelju kojega se procjenjuje sposobnost za provođenje samostalnog i za nauku važnog istraživanja. Nastavni  predmeti na trećem ciklusu studija mogu biti obavezni ili izborni.

U<strong> I i II</strong> semestru slušaju se dva obavezna predmeta čijim polaganjem se ostvaruje po  15 ECTS bodova, odnosno ukupno 30 ECTS po semestru ili 60 ECTS po akademskoj godini.

&nbsp;

Student tokom II semestra bira oblast istraživačke teme i akademskog savjetnika iz reda izabranih nastavnika angažiranih  u izvođenju nastave na doktorskom studiju uz čiju podršku tokom semestra definira užu oblast doktorske teze i okvirni koncept teme, te, s tim u vezi, izabire i odgovarajuću grupu izbornih predmeta.

&nbsp;

U <strong>III</strong> semestru slušaju se dva izborna predmeta, koji  se biraju s Liste izbornih predmeta. Njihovim polaganjem ostvaruje se po 10 ECTS. Tokom III semstra student je dužan da izradi i odbrani prijedlog teme doktorske disertacije čime ostvaruje 10 ECTS.  Vijeće doktorskog studija imenuje Komisiju za odbranu prijedloga teme i ocjenu podobnosti teme i uslova kandidata te određuje mentora koji će studenta usmjeravati u procesu izrade doktorske disertacije. Mentor se imenuje iz reda redovnih i vanrednih profesora, članova akademija nauka i osoba u zvanju profesor emeritus iz uže naučne oblasti doktorske disertacije. Postoji mogućnost određivanja ko-mentorstva, ukoliko to zahtjeva multidisciplinarnost teme doktorske disertacije.

Procedura prijave i odbrane teme doktorske disertacije utvrđena je Pravilima studiranja na trećem ciklusu studija Univerziteta u Sarajevu. Radna verzija projekta doktorske disertacije dostavlja se Naučno-nastavnom vijeću Fakulteta za javnu upravu najkasnije do kraja V semestra na temelju pozitivnog mišljenja mentora i Vijeća doktorskog studija. Procedura imenovanja komisije za ocjenu doktorske disertacije, prezentaciju istraživanja i ocjenu prezentacije rezultata rada, postupak donošenje odluke o prihvatanju (odbijanju ili dopuni) doktorske disertacije, te načinu postupanja u navedenim slučajevima, kao i procedura odbrane doktorske disertacije utvrđeni su Pravilima o studiranju na trećem ciklusu studija na Univerzitetu u Sarajevu.

&nbsp;

U<strong> IV</strong> semestru kandidati izrađuju dva  naučnoistraživačka  rada  po 15 ECTS ostvarujući  30 ECTS.

&nbsp;

U <strong>V i VI</strong> semestru piše se doktorska disertacija čime se ostvaruje 30 ECTS, objavljuju dva naučna članka tako da svaki nosi 10 ECTS, ili učestvuje na naučnim konferencijama čime se stiče po 5 ECTS za svaku konferenciju ili priprema  predavanja na bachelor ili master programima uprave gdje svako predavanje nosi 5 ECTS. U VI semestru brani se doktorska disertacija čime se stiče daljih 10 ECTS.

&nbsp;

Upis u narednu godinu studija vrši se u skladu s Zakonom o visokom obrazovanju  Kantona Sarajevo, Statutom Univerziteta i Pravilima studiranja za treći ciklus studija  na Univerzitetu u Sarajevu.

Studenti su dužni završiti studij u roku od 4 godine od dana upisa na studij. Student može produžiti vrijeme studiranja najduže za godinu dana, računajući od isteka zakonskom utvrđenog roka za predaju doktorske disertacije. Na inicijativu Vijeća doktorskog studija, dekan Fakulteta donosi rješenje o obustavi postupka za sticanje naučnog stepena doktora nauka u slučaju da kandidat nije izvršio sve obaveze u naprijed navedenom roku. Donošenjem rješenja o obustavi postupka za sticanje naučnog stepena doktora nauka student gubi status studenta.

Doktorskim studijem rukovodi Vijeće doktorskog studija. Vijeće doktorskog studija sačinjavaju svi nositelji nastavnog i istraživačkog procesa na trećem ciklusu studija, uključujući prodekane, o čemu odluku donosi Naučnonastavno vijeće Fakulteta. Predsjednika Vijeća doktorskih studija, na prijedlog Vijeća doktorskog studija, imenuje dekan Fakulteta  iz reda nastavnika u zvanju redovnog profesora. Predsjednik Vijeća doktroskog studija je istovremeno i Rukovodilac studija.

&nbsp;

Vijeće doktorskog studija nadležno je za razmatranje svih pitanja vezanih za organizaciju i

odvijanje studijskog programa, te donošenje odgovarajućih odluka u vezi sa studijem.

&nbsp;

U skladu sa odredbama Zakona o visokom obrazovanju, Naučno-nastavno vijeće Fakulteta obavezuje se da, na prijedlog Vijeća doktorskog studija, prije početka svake studijske godine utvrditi listu predmetnih nastavnika na trećem ciklusu studija.