<strong>UPUTE ZA UREĐIVANJE ČLANAKA U ČASOPISU "UPRAVA"</strong>

Gotove radove za objavu u časopisu Uprava Fakulteta za upravu slati na mail adresu Sekretara redakcije na:

<strong><em>irvana.baltic@fu.unsa.ba</em></strong>

<strong>Recenzije</strong>

Radovi koji se objavljuju moraju proći dvije pozitivne recenzije. (Recenzije će biti urađene u organizaciji Redakcije  časopisa UPRAVA.)

Recenzirani radove redakcija časopisa UPRAVA će se kategorizirati na slijedeći način:
<ul>
	<li>Radovi koji sadrže neobjavljene rezultate izvornih istraživanja u potpunom ili preliminarnom obliku(izvorni znanstveni članci, kratka saopštenja, prethodna priopćenja, izlaganja sa znanstvenih skupova).</li>
	<li>Radovi koji sadrže izvoran, sažet i kritički pristup jednog područja ili njegovog dijela, u kojiem autor i sam aktivno sudjeluje. Mora biti naglašena autorova uloga izvornog doprinosa u tom područjuu odnosu na već objavljene radove, kao i pregled tih radova(pregledni radovi).</li>
	<li>Radovi koji sadrže korisne priloge iz struke  i za struku a ne moraju predstavljati izvorna istraživanja (stručni radovi).</li>
</ul>
Jednom prihvaćen članak obavezuje autora da isti članak ne smije objaviti drugdje bez dozvole uredništva časopisa koje je članak prihvatilo, a i tada samo uz podatak o tome gdje je članak objavljen prvi put.

&nbsp;

<strong>Tehničke upute</strong>
Podaci koji se navode uz svaki članak
<ul>
	<li>naslov</li>
	<li>ime(na) autora</li>
	<li>naziv i adresa ustanove u kojoj autor radi i e-mail</li>
	<li>datum slanja članka u uredništvo</li>
	<li>ključne riječi na jeziku članka</li>
</ul>
Uz svaki kategoriziran članak objavljuje se sažetak. Sažetak treba sadržavati opći prikaz teme, metodologiju rada, rezultate i zaključak. Treba ga pisati  u trećem licu i izbjegavati pasivne glagolske oblike. Ovisno o dužini članka sažetak mora imati od 100 do 250 riječi.

Sažetak, neovisno o jeziku članka, mora biti na jeziku govornog područja i na jednom od svjetskih jezika (najčešće je to engleski). Sažetak na jeziku članka treba smjestiti izumeđu zaglavlja članka (naslov, imena autora i dr.) i teksta članka, a sažetak na drugom jeziku između teksta sažetka na jeziku članka i uvoda rada.

Sažetak na drugom jeziku mora sadržavati i naslov članka, ključne riječi kao i adresu autora na istom jeziku.

Autori preuzimaju odgovornost za jezičku i pravopisnu ispravnost svojih tekstova prilikom konačne dostave radova
Forma članka

<strong>kategorija rada (npr.orginalni naučni članak)                                                                                </strong>

<strong>UDK</strong>

<strong>primljen datuma</strong>

<strong>
</strong>

<strong>UPUTSTVO ZA PRIPREMU RADOVA</strong>

<strong>Ime i prezime prvog autora, zvanje</strong>

<strong>Ustanova, firma</strong>

<strong>Sjedište - grad</strong>

<strong>e-mail</strong>

<strong>
</strong>

<strong>Ime i prezime drugog autora, zvanje</strong>

<strong>Ustanova, firma</strong>

<strong>Sjedište – grad</strong>

<strong>e-mail</strong>

<strong>REZIME</strong>

<em>Ovo uputstvo sadrži osnovne informacije i instrukcije za pripremu radova za časopis <strong>UPRAVA. </strong>Vrsta i veličina fonta u rezimeu je:  Times New Roman, 11 pt.  italic.Sažetak mora imati od 100 do 250 riječi.</em>

<strong>Ključne riječi: </strong>ključna riječ 1, ključna riječ 2, ključna riječ 3 (Times New Roman 12 pt.)

<strong>ABSTRACT </strong>(on english ,Times New Roman 12 pt.)

<strong>Key words:</strong>key words 1, key words 2,key words 3, (Times New Roman 12 pt.)

&nbsp;
<ol>
	<li><strong> NASLOV RADA I AUTOR(I)</strong></li>
</ol>
Naslov rada treba postaviti u treći red od  početka stranice. Vrsta i veličina fonta teksta naslova je Times New Roman 14 pt., boldirano, velikim slovima. Poslije naslova rada na bosanskom jeziku s jednim praznim redom treba da slijedi naslov rada na engleskom jeziku. Dva prazna reda odvajaju naslov rada od imena prvog autora. Ime autora i ostali podaci vezani za njega trebaju se pisati veličinom fonta 12 bold. Ako je više autora sa istom adresom,  potrebno je napisati imena svih autora a zatim i niihovu adresu. Ako je više od dva autora, onda se njihova lista može uraditi u dvije kolone.

<strong> </strong>
<ol start="2">
	<li><strong> MARGINE I VELIČINA PAPIRA</strong></li>
</ol>
Rad treba biti pisan u A4 formatu i štampan jednostrano. Margine: gornja 4,7 cm, donja 4 cm, lijeva 4 cm i desna 3,5 cm. Kompletan rad u obimu ne može biti veći od 12 stranica. Radovi preko ovog limita će biti vraćeni autorima na korigovanje, ili u suprotnom neće biti publikovani. Tekst rada, izuzimajući rezime, treba biti urađen u Times New Roman fontu, 12 pt., normal, obostrano poravnat prema lijevoj i desnoj margini.
<ol start="3">
	<li><strong> NASLOVI</strong></li>
</ol>
Glavni naslovi trebaju biti numerisani brojevima 1., 2., 3., …. i urađeni sa veličinom  fonta 12 pt., bold, sve velika slova i poravnat sa lijevom marginom. Kraj teksta do novog naslova treba da bude odvojen jednim slobodnim redom.

<strong>3.1. Podnaslovi</strong>

Pišu se kako je to ovim primjerom prikazano sa numeracijom (broj naslova).1., (broj naslova).2., … sa veličinom  fonta 12 pt., bold, poravnato prema lijevoj margini.
<ol start="4">
	<li><strong> SLIKE I TABELE </strong></li>
</ol>
Sve slike i tabele (isključivo crno-bijele) trebaju biti jasne, kontrastne i stavljene na odgovarajuće mjesto u tekstu.

<em>Tabela 1. Tekst malim slovima ,Times New Roman font 11 pt., italic</em>
<table width="316">
<tbody>
<tr>
<td width="109"></td>
<td width="111"></td>
<td width="96"></td>
</tr>
<tr>
<td width="109"></td>
<td width="111"></td>
<td width="96"></td>
</tr>
<tr>
<td width="109"></td>
<td width="111"></td>
<td width="96"></td>
</tr>
</tbody>
</table>
&nbsp;

&nbsp;

<em>Slika 1. Tekst malim slovima ,Times New Roman font 11 pt.,italic                  </em>

<em> </em>

&nbsp;

Između slika (tabela) i ostatka teksta trebaju biti dva slobodna reda.
<ol start="5">
	<li><strong> NUMERISANJE STRANICA I FUSNOTE</strong></li>
</ol>
Numerisanje se vrši na dnu stranice (centar). Fusnote se pišu na kraju rada i numerišu u kontinuitetu (1,2,…n) sa Times New Roman font 10 pt., normal.
<ol start="6">
	<li><strong> AUTORSKA PRAVA</strong></li>
</ol>
Fakultet za javnu upravu u Sarajevu posjeduje autorska prava na prijavljene radove. Dostavljanjem radova Vi se automatski slažete da svoja autorska prava prenesete na Fakultet za javnu upravu u Sarajevu. To podrazumijeva da rad koji je prihvaćen ne smije biti ponuđen drugim časopisima ili skupovima bez odobrenja Fakultet za javnu upravu u Sarajevu.
<ol start="7">
	<li><strong> REFERENCE</strong></li>
</ol>
Reference se navode na kraju rada u Times New Roman fontu, veličina 11 pt., normal. Navođenje referenci u tekstu rada se vrši sa navođenjem stranice sa koje je vršeno citiranje (Mistera, 1999., str. 111). Spisak refenci na kraju rada se prilaže u slijedećoj formi:

&nbsp;
<ul>
	<li>Tasić K., Sarać Ć.:„Naslov članka", ime revije, godina, broj, str.12-15 (1999).</li>
	<li>Sarać Ć.: „Naslov knjige", izdavač, grad,godina</li>
	<li>Hadžić M. „Naslov magistarskog rada", magistarski rad, univerzitet, fakultet.godina</li>
	<li>Radić E.: „Naslov referata", X. Kongres kvaliteta BiH, Zbornik, Univerzitet, fakultet. Str.34-35.(2003).</li>
</ul>
<ol start="8">
	<li><strong> SLANJE RADOVA</strong></li>
</ol>
Radovi pripremljeni na gore opisan način dostavljaju se e-mailom na adresu:

<strong><em>jasmina.jamak@fu.unsa.ba</em></strong>

Također se dostavljaju poštom ili lično u redakciju časopisa <strong>UPRAVA</strong> na adresu:

Ul. Igmanska 40 A, 71 320 Vogošća.

Uz rad autori trebaju dostaviti i pismenu izjavu da ponuđeni rad nije prethodno publikovan.
<ol start="9">
	<li><strong> RECENZIJE</strong></li>
</ol>
Usov da rad bude objavljen je da isti bude recenziran od strane recenzenta koga imenuje glavni i odgovorni urednik časopisa. Recenzije su tajne a o rezultatu recenzije autori će biti  blagovremeno obaviješteni.

<strong>DETALJNIJE UPUTE   </strong>

Prored u tekstu rada treba biti 1,5 izuzev u fusnotama gdje se koristi jednostruki  prored. Radi postizanja veće preglednosti rada preporučuje se za pisanje teksta koristiti slova tipa Times New Roman veličine 12 pts. Za fusnote potrebno je odabrati veličinu slova 10 pts.

Prilikom pisanja naslova i podnaslova preporučuje se sljedeće:

- Naslove poglavlja (npr.: 1., 2., 3., ...) treba pisati velikim slovima veličine 14 pts, bold.

- Naslove podpoglavlja sa dvije decimalne jedinice (npr.:  1.1.,  1.2.,  1.3., ...) treba pisati malim slovima veličine 12 pts, bold.

- Naslove  podpoglavlja sa tri i više decimalnih jedinica (npr.  1.2.1,  1.2.1.1.) treba pisati malim slovima veličine 12 pts, bold.

- Sve gore navedene naslove treba pisati uvučeno od lijeve margine za osam slovnih mjesta (TAB).

<em>Primjer pisanja naslova i podnaslova:</em>
<ol start="2">
	<li><strong> PERIODI REGIONALIZMA U SVJETSKOJ PRIVREDI</strong></li>
</ol>
<strong> /</strong>tekst/

<strong> 2.1. Integracioni procesi u istorijskoj perspektivi</strong>

<strong>/</strong>tekst/

<strong> 2.1.1. Razvoj integracionih procesa do Drugog svjetskog rata</strong>

&nbsp;

Tekst se piše u pasusima koje je potrebno formulisati i međusobno odvojiti prilikom  pisanja radi postizanja veće preglednosti rada i to:

&nbsp;

- <strong>evropskim sistemom</strong> pismenog oblikovanja pasusa prema kojem se prvi redak uvlači udesno od lijeve margine za osam slovnih mjesta (TAB). Broj uvučenih slovnih mjesta treba biti jednak broju uvučenih slovnih mjesta u (pod)naslovu. Naredni pasus piše se u sljedećem redu sa uvučenim prvim retkom bez preskakanja redova tj. pravljenja razmaka.

<em> Primjer pisanja pasusa evropskim sistemom:</em>

&nbsp;

<strong> 2.2. „Novi regionalizam”</strong>

Aktuelni val regionalizma, tzv. "drugi regionalizam" kako ga Bhagwati naziva ili još bolje "novi regionalizam" kako su ga nazvali neki savremeni ekonomisti, započeo je u drugoj  polovini 80-tih godina i proširio se svijetom u daleko većoj mjeri nego ijedan prije. Procesom regionalnog integrisanja obuhvaćeni su gotovo svi kontinenti i gotovo sve zemlje.

Proces, međutim, ne pokazuje znake posustajanja. Do danas je pri GATT/WTO  registrovano preko 200 RTA, od kojih je više od 150 na snazi. Većina važećih aranžmana zaključena je u posljednjih deset godina.

Prostor između (pod)naslova dijelova rada i početka ili kraja pasusa treba iznositi najmanje jedan red bez obzira na primijenjeni sistem pismenog oblikovanja pasusa. Pasus ne može sadržavati samo jednu rečenicu.

&nbsp;

Prilikom pisanja rada na računaru treba obratiti pažnju na sljedeće:
<ul>
	<li>iza svake riječi treba biti jedan razmak (1 space);</li>
	<li>iza svakog znaka interpunkcije (tačka, upitnik, uzvičnik, zarez, dvotačka, tačka zarez) slijedi jedan razmak;</li>
	<li>znakovi interpunkcije, znak za postotak i sl. pišu se zajedno s riječju ili brojem iza kojeg slijede tj. bez razmaka; poslije tih znakova u rečenici slijedi jedan razmak;</li>
	<li>skraćenice mjerne jedinice i oznake valutne jedinice odvojene su jednim razmakom od broja koji im prethodi i razmakom od riječi koja slijedi;</li>
</ul>
&nbsp;
<ul>
	<li>navodnici na početku navoda i otvorena zagrada pišu se zajedno sa riječju ispred koje se nalaze tj. bez razmaka; navodnici na kraju navoda i zatvorena zagrada pišu se zajedno sa riječju iza koje se nalaze tj. bez razmaka;</li>
	<li>ako iza neke riječi dolazi tekst u zagradi, između te riječi i početka zagrade stavlja se jedan razmak;</li>
	<li>crtica se piše zajedno s riječima između kojih stoji, ako se radi o složenici (Primjer: društveno-ekonomski), a odvojeno ako se koristi u neku drugu svrhu (<em>Primjer:</em>„Drugi regionalizam – kako ga Bhagwati naziva...“);</li>
	<li>skraćenice u tekstu se pišu u maloj zagradi nakon navođenja njihovog punog značenja, a onda se u daljem tekstu koristi samo skraćenica; <em>(Primjer pisanja  skraćenice u tekstu:</em>„Svjetska trgovinska organizacija (WTO) osnovana je 1. januara 1995. godine. WTO je...“);</li>
	<li>ako se datum piše samo arapskim brojevima iza svakog broja se piše tačka i ne ostavlja se razmak; (<em>Primjer pisanja datuma</em>: 15.12.2005. godine);</li>
	<li>za isticanje pojedinih dijelova teksta preporučuje se koristiti kurziv(<em>italic</em> slova).</li>
</ul>
&nbsp;

<strong>Citiranje i parafraziranje</strong>

„Pod citiranjem se podrazumijeva od riječi do riječi pismeno ili usmeno navođenje tuđih dijelova teksta ili riječi koje se mogu izvorno provjeriti.“<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftn1">[1]</a>

<em>Primjer citiranja:</em>

&nbsp;

“Savremene su integracije u najširem smislu motivirane ekonomskim, političkim, pa i vojnim razlozima.”<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftn2">[2]</a>

Parafraziranje označava navođenje informacija ili ideja drugih autora svojim riječima i stilom.

<em>Primjer parafraziranja:</em>
<ol>
	<li>Bogunović smatra da savremene integracije mogu biti motivirane ekonomskim, političkim ili vojnim razlozima.<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftn3">[3]</a></li>
</ol>
Ukoliko je tekst ili pasus koji se želi citirati veoma dug, a potrebne su mu informacije iz prvog i posljednjeg dijela, onda se koristi citiranje uz izostavljanje riječi ili pasusa.

<em>Primjer citata uz izostavljanje pasusa:</em>

„Takva nastojanja mogla bi u najmanju ruku liberalizovati trgovinu u određenoj mjeri  ... i možda bi čak mogla podstaći druge nacije da nastave sa multilateralnom liberalizacijom.“<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftn4">[4]</a>

Prilikom navođenja citata dozvoljeno je i pravljenje manjih izmjena u citatima. Te izmjene moraju biti označene uglatim zagradama.

<em>Primjer citata sa manjim izmjenama:</em>

“Oživljavanje snaga regionalizma [regionalnog ekonomskog integrisanja] poticalo je od frustracije sporim tempom multilateralne trgovinske liberalizacije.”<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftn5">[5]</a>

Citati mogu biti uključeni u rečenicu.

<em>Primjer citata uključenog u rečenicu:</em>

Djelimična (segmentarna) integracija odnosi se na “različite oblike djelomičnog povezivanja nacionalnih privreda kod čega zemlje zadržavaju samostalnost  djelovanja, kako  prema unutra, tako i prema trećim zemljama”.<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftn6">[6]</a>

<strong>Numeri</strong>č<strong>ki sistem referenciranja</strong>

Kod numeričkog sistema referenciranja (Chicago, Turabian, Vancouver, Oxford) postoje dva podsistema (načina) referenciranja štampane i elektronske građe, a to su fusnota i endnota. Fusnote i endnote su veoma slične: u oba slučaja upisuje se broj reference odmah nakon navedenog citata ili parafraze  u gornjem uglu kao <em>superscript</em>.<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftn7">[7]</a> U ovom uputstvu predstavlja se podsistem referenciranja uz pomoć fusnote koji će se koristiti Izvještaju. Brojevi fusnota trebaju biti pisani hronološkim redoslijedom od početka do kraja rada. Pri korištenju fusnote puna informacija o izvoru preuzetog teksta se uvijek nalazi na dnu stranice na kojoj se nalazi taj tekst.

<strong>Knjiga (jedan autor):</strong>

&nbsp;

<strong>___________________</strong>

&nbsp;

5 Paul Krugman, <em>The Age of Diminished Expectations: U.S. Economic Policy in 1990's</em>, 3rd ed., (Cambridge: MIT Press, 1997.), str. 213

&nbsp;

<strong>Knjiga (dva autora):</strong>

&nbsp;

<strong>___________________</strong>

&nbsp;

8 Paul A. Samuelson and William D. Nordhaus, <em>Ekonomija</em>, (Zagreb: Mate, 1992.), str. 234

&nbsp;

<strong>Knjiga (više od tri autora):</strong>

&nbsp;

<strong>___________________</strong>

&nbsp;

9 John Smith et al, <em>The History of the World Wide Web</em>, 2nd ed., (Chicago: University of Chicago Press, 2004.), str. 267

&nbsp;

<strong>Knjiga (priređivač):</strong>

&nbsp;

<strong>___________________</strong>

&nbsp;

1 David L. Baumer, ed., <em>Cyberlaw and E-Commerce</em>, (Boston: McGraw Hill, 2002.), str. 46-47

&nbsp;

<strong>Zbornik/zbirka radova:</strong>

&nbsp;

<strong>___________________</strong>

&nbsp;

4 Chris Heller and Andrea Gottlieb, "Gender roles in Society", In: <em>Cross – Cultural Perspective,</em> ed. Sherry Collier, (Louisville: Pilgrim Press, 2001.), str. 45-56

&nbsp;

<strong>Članak u </strong>č<strong>asopisu:</strong>

&nbsp;

<strong>___________________</strong>

&nbsp;

3 Joanie Harker, "The Rise of the Urban Middle Class", <em>Journal of Urban Renewal,</em> no. 45 (1985.), str. 35-56

&nbsp;

<strong>Enciklopedija ili leksikon:</strong>

&nbsp;

<strong>___________________</strong>

&nbsp;

2 Ivone Chilvers, “Funk art”, In: <em>The Oxford dictionary of 20th century art, (</em>Oxford: Oxford University Press, 1998.), str. 221-222

&nbsp;

<strong>Zvanični dokumenti (propisi, odredbe, zakoni, izvještaji vlade...):</strong>

&nbsp;

<strong>___________________</strong>

11 U.S. Department of Agriculture,<em> Irrigation: a National Research Plan</em>, (Washington, DC: GPO, 2001.), str. 34

&nbsp;

<strong>Rad sa konferencije ili rad u zborniku:</strong>

&nbsp;

<strong>___________________</strong>

&nbsp;

6 Jan Rantanen, „Demographic trends in the global workforce“, In: <em>Ageing and health: a global challenge for the 21st century. Proceedings of a WHO Symposium.</em> Kobe, 10-13 novembar 1998. (Geneva: World Health Organization), str. 38-42

&nbsp;

<strong>Elektronski izvori/ internet:</strong>

&nbsp;

<strong>___________________</strong>

&nbsp;

10 Danny Sullivan, "Boolean searching", <em>Search Engine Watch</em>, http://www.searchenginewatch.com/facts/article/2155991.html (pristupljeno 18.02.2003.)

&nbsp;

&nbsp;

<strong>Članak iz časopisa iz elektronske baze podataka:</strong>

&nbsp;

<strong>___________________</strong>

&nbsp;

7 Monica Roman, „Son of NAFTA?“, <em>Business Week,</em> December 12, 2003, http://www.epnet.com/ (pristupljeno 12.05.2005.)

<strong>Složena referenca:</strong>

Ukoliko se navodi citat ili materijal koji je već citiran u odabranoj literaturi od strane nekog drugog autora, potrebno je navesti puni bibliografski zapis originalnog citata, kao i detalje publikacije iz koje je preuzet dati citat.

&nbsp;

<em>Primjer složene reference:</em>

Milivoje Panić, «International Economic Integration and the Changing Role of National Government», (Cambridge University Press, Cambridge, 1993.) str. 32 <em>citirano u</em>   Dragoljub Stojanov,<em> Međunarodne finansije u globalnoj ekonomiji</em>. (Ekonomski fakultet u Sarajevu, Sarajevo, 2000.) str. 392

&nbsp;

<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftnref1">[1]</a> R. Zelenika, op.cit., str. 481

<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftnref2">[2]</a> Aleksandar Bogunović, <em>Ekonomske integracije i regionalna politika</em>, (Zagreb: Ekonomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu; Pula: Fakultet ekonomije i turizma "Dr. Mijo Mirković"; Zagreb: Mikrorad d.o.o., 2001.), str. 53

<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftnref3">[3]</a> A. Bogunović, op.cit., str. 53

<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftnref4">[4]</a> William R. Cline, <em>International Economic Policy in the 1990s</em>, (Cambridge: Massachusetts Institute of Technology, 1994.), str. 78

<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftnref5">[5]</a> Ibid., str. 76

<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftnref6">[6]</a> Ljubomir Baban i Goran Marijanović, <em>Međunarodna ekonomija,</em> III izmijenjeno i dopunjeno izdanje, (Osijek: Ekonomski fakultet u Osijeku, 1998.), str. 362

<a href="http://fu.unsa.ba/content/131/180#_ftnref7">[7]</a> Harvard Business School, <em>Citation Guide for HBS Students: 2005-2006. academic year</em>, (Boston, 25MA: Harvard Business School, 2005.), str. 6